МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
ДЕРЖАВНИЙ ВИЩИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«ХАРКІВСЬКИЙ КОЛЕДЖ ТЕКСТИЛЮ ТА ДИЗАЙНУ»

								Затверджую
								Заступник директора
								з навчально-виховної роботи
								_____________Л.П.Нєнахова
							«____»_____________20__ року

РОБОЧА НАВЧАЛЬНА ПРОГРАМА 
З ПРЕДМЕТА

____________________         Всесвітня  історія_________________________
(назва предмета)

ЗАГАЛЬНООСВІТНЯ ПІДГОТОВКА

	Розподіл годин за видами навчальних занять					Форма підсумкового контролю	
	Всього годин	Аудиторні					
		Лекції	Лабораторні заняття	Практичні заняття	Семінарські		
I - семестр	51	51				залік	
II - семестр	23	23				залік	
III - семестр							
IV - семестр							
З дисципліни	74	74					

Харків 20___ р.
	Робоча навчальна програма предмета _Всесвітня історія__________________ ______________________загальноосвітньої підготовки розроблена на основі навчальної програми _з Всесвітньої історії____________________________ для учнів 10-11 класів закладів загальної середньої освіти. Рівень стандарту (затверджено наказом МОН України від 23.10.2017 року № 1407).

	Розробник: Міністерство освіти і науки України

	Робоча навчальна програма розглянута та затверджена на засіданні циклової комісії ____________________________________________________________________

Протокол від «____» __________ 20___ року № ___
Голова циклової комісії __________________    _____________________________
 (підпис) 					(ПІБ)

1.	ОПИС ПРЕДМЕТА
Найменування показників 	Галузь знань, спеціальність, спеціалізація, 
напрям підготовки	Характеристика навчального предмету	
		денна форма навчання	
Загальна кількість годин - ____74__

Для денної форми навчання:
аудиторних – 74
	
Галузь знань _______
___________________
	Рівень стандарту
	
	Спеціальність:___для всіх спеціальностей___
Спеціалізація:______________________________	Рік підготовки: 1	
			
		Семестр 1 - 2	
			
	Повна загальна середня освіта	Лекції
74	
			
		Семінарські	
			
		Лабораторні	
			
		Вид контролю: 
залік

2. МЕТА ТА ЗАВДАННЯ ПРЕДМЕТА

	Мета викладання предмета «Всесвітня історія___» 	____
 сприяти формуванню в учнів/учениць національно-культурної ідентичності, патріотичного світогляду, активної соціальної та громадянської позиції, почуття власної гідності у результаті осмислення соціального та морального досвіду минулих поколінь, розуміння історії і культури України в контексті історичного процесу. 

	Основні завдання предмета ___ 
-поглиблення інтересу до історії як сфери знань і навчального предмета, розвиток мисленнєвих здібностей та умінь, необхідних для розуміння сучасних викликів;
– набуття системних знаннь про факти, події, явища, тенденції в Україні та світі ХХ–ХХІ ст. з позицій: цінності життя людини, досвіду українського державотворення, утвердження єдності й соборності Українського народу, значення європейських культурних і правових традицій для суспільних процесів в Україні, зміцнення національних інтересів і суверенітету, цілісності та непорушності кордонів Української держави в контексті світового історичного процесу;
– розвиток історичного, критичного та творчого мислення, здатності розуміти загальний хід історичного процесу, проблеми, що стоять перед країною та світом;

	Міждисциплінарні зв’язки
____Особливою та характерною рисою міжпредметних завдань на уроках історії є їх багатоманітність, що зумовлена надзвичайно широким діапазоном інтегрованих дисциплін. Практично всі предмети шкільного циклу можна в тій чи іншій мірі поєднати з історією. Найбільш розповсюдженими для інтеграції на уроках історії є такі дисципліни: українська література, світова література, географія, художня культура. До цього списку долучаємо і внутрішньопредметні зв’язки «історія України» – «всесвітня історія». Поширеність інтеграції змісту даних дисциплін з історією зумовлена перш за все наявністю суміжних тем. 
(Характеристика місця предмета у навчальному плані, вказується, що передує вивченню даного предмета і які навчальні курси опановуються з урахуванням знань даного предмета)

	У результаті вивчення предмета студент повинен
знати: факти, події, явища, тенденції в світі ХХ–ХХІ ст. з позицій: цінності життя люд, значення європейських культурних і правових традицій для сучасних суспільних процесів 

вміти:_ – застосувати знання про періодизацію історії як інструмент для розуміння особливостей розвитку історичних процесів у ХХ ст.;
 – показати на історичній карті держави та події з ними пов’язані
– визначити основні тенденції соціально-економічного, політичного та культурного розвитку України і світу на зламі ХІХ–ХХ ст.;
– здобувати інформацію, використовуючи підручники та зіставляти різні компоненти підручників із історії України та всесвітньої історії 

У студентів формуються наступні компетентності:
_____Крім історико-пізнавально їкомпетентності з усіма її аспектами, ,на уроках історії формуються ціннісно-світоглядна компетентність (уявлення прорізні системи соціальних норм і цінностей, у тому числі і в історії суспільства; вміння визначати та обґрунтовувати своє ставлення до цих цінностей,найбільш значущих проблем історії і сучасності) та соціально-комунікативна компетентність (позитивні установки і навички спілкування в полікультурному, поліетнічному і багатоконфесійному суспільстві, засновані на знанні історичних коренів і традицій різних національних спільнот і соціальних груп; уміння усвідомлено вибудовувати свою поведінку в неординарних соціальних ситуаціях). _________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

3. СТРУКТУРА ПРЕДМЕТА

Назви тем	Кількість годин						
	денна форма						
	усього 	у тому числі					
		лекції	Практичні
заняття	Лабораторні
заняття	Індивідуальні
заняття		
1	2	3	4	5	6		
Вступ.	2	2					
Передумови Першої світової війни. Війна та її наслідки.	4
	4
					
Повоєнне облаштування світу. 
Версальсько-Вашингтонська система договорів	4
	4
					
Провідні держави світу в 1920 - 1930-х рр.	10
	10
					
Країни Центральної та Східної Європи	6	6					
Країни Азії та Латинської Америки.	4	4					
Міжнародні відносини 1930-х рр. 
Назрівання Другої світової війни.	4
	4
					
Розвиток культури у перші десятиліття ХХ ст.	4	4					
Друга світова війна. Світ після Другої світової війни.	13
	13
					
США та Канада, Країни Західної Європи	6	6					
Країни Центральної та Східної Європи.	6	6					
Розвиток провідних країни Азії, Африки та Латинської Америки	4	4					
Міжнародні відносини у другій половині 
ХХ ― на початку ХХІ ст. 	2	2					
Розвиток культури 
(1945 р. ― початок ХХІ ст.).	6	6					
Підсумкове заняття	1	1					

4. ПРОГРАМА ПРЕДМЕТА

Тема 1 Передумови Першої світової війни. Війна та її наслідки.
Міжнародні кризи та конфлікти на початку ХХ ст. «Гонка озброєнь», посилення мілітаризму. Причини, привід до Першої світової війни. Стратегічні плани противників. Початок Першої світової війни. Бойові дії в 1914 р. «Диво на Марні».
Позиційна криза. Розширення масштабів війни. Бойові дії 1915—1916 рр. Вступ у війну США. Вихід Росії з війни. «Битва кайзера». Поразка Німеччини та її союзників. Комп’єнське перемир’я.Російська революція 1917 р. Прихід до влади більшовиків. Громадянська війна. «Воєнний комунізм». Спроба експорту комуністичної революції.Розпад багатонаціональних імперій і утворення нових незалежних держав у Європі.

Тема 2  Повоєнне облаштування світу. Версальсько- Вашингтонська система договорів. 
«14 пунктів» В. Вільсона. Паризька мирна конференція. Версальський договір. Створення Ліги Націй. Мирні договори із союзниками Німеччини. 
Вашингтонська конференція. Завершення формування Версальсько-Вашингтонської системи, її переваги та недоліки. Основні питання міжнародних відносин. Спроба перегляду повоєнних договорів у 1920-ті рр.  і створення системи колективної безпеки. Пакт Бріана—Келлога. Джерела нестабільності.

Тема 3 Провідні держави світу в 1920—1930-х рр. 
Доба «проспериті» (процвітання) у США. Прояви Великої депресії. «Новий курс» Ф. Д. Рузвельта та його основні підсумки. Реформи Д. Ллойд Джорджа. Ірландське питання. Велика Британія у роки стабілізації та Великої депресії. Династична криза. Спроби реформування Британської імперії. Політичний та соціально-економічний розвиток Франції у 20-х рр. ХХ ст. Уряди Народного фронту. На шляху до національної катастрофи.Листопадова революція та становлення Веймарської республіки в Німеччині. Світова економічна криза в Німеччині. Встановлення нацистської диктатури в Німеччині. А. Гітлер. Економічна, соціальна та ідеологічна політика гітлерівського режиму. Войовничий антисемітизм. Прихід до влади в Італії Б. Муссоліні. Фашизація Італії. Створення корпоративної системи. Експансіоністські претензії.Диктатура Прімо де Рівери. Революція 1931 р. Уряд Народного фронту. Громадянська війна Ф. Франко. 

Тема 4  Країни Центральної та Східної Європи
Утворення СРСР. Становлення тоталітарного режиму. Й. Сталін. Становлення Другої Речі Посполитої. Переворот 1926 р. Ю. Пілсудський.  Національні питання. Становлення Чехословаччини. Т. Масарик. Національні питання. Угорська революція. Режим Горті. Румунія в міжвоєнні роки. Королівська диктатура. Встановлення режиму Й. Антонеску. Болгарія. Режим А. Стамболійського. Перевороти. Королівська диктатура. Борис ІІІ. Від Королівства сербів, хорватів і словенців до Югославії. Національна проблема. 

Тема 5 Країни Азії та Латинської Америки.
Японія. Провал процесів демократизації суспільства.  Мілітаризація економіки, державних інституцій та суспільної свідомості населення. Зовнішня експансія. Китай. Національна революція. Чан Кайші. Початок протистояння між Комуністичною партією Китаю і Гомінданом. Розгортання антиколоніальної боротьби в Індії. Махатма Ганді. Ненасильницький рух опору. Розпад Османської імперії. Турецька республіка за правління К. Ататюрка. Арабські держави. Витоки Палестинської проблеми. Національна революція в Персії. Встановлення династії Пехлеві. Латинська Америка. Особливості економічних і політичних процесів у регіоні. Протиборство демократичних сил і диктаторських режимів

Тема 6 Міжнародні відносини 1930— х рр. Назрівання Другої світової війни. 
Зовнішньополітичні пріоритети провідних країн світу. Спроби створення системи колективної безпеки країнами Заходу. Активізація антивоєнних рухів. Процес утворення вогнищ війни на Далекому Сході, Африці та Європі. Формування блоку агресивних держав осі Рим―Берлін―Токіо. Витоки, прояви та наслідки політики «умиротворення». Причини радянсько-німецького зближення (весна 1939 р.), провалу англо- франко-радянських переговорів у Москві (літо 1939 р.) та радянсько-німецького пакту про ненапад (пакт Молотова―Ріббентропа) і таємних протоколів до нього (23 серпня 1939 р.)

Тема 7 Розвиток культури у перші десятиліття ХХ ст. 
Найважливіші досягнення науки і техніки, їх вплив на повсякденне життя людей. Фемінізм. Основні ідеї й течії у розвитку культури. Поява масової культури. Нові напрямки в мистецтві та літературі, виникнення та розвиток кінематографа. Спорт, олімпійський рух.

Тема 8 Друга світова війна. Світ після Другої світової війни.
Причини, характер, періодизація Другої світової війни. Воєнні дії на першому етапі війни (1939 ― червень 1941 р.). Загарбання нацистською Німеччиною Європи. «Битва за Англію». «Битва за Атлантику». Напад Німеччини на СРСР. Перебіг подій на радянсько-німецькому фронті у 1941—1942 рр. Бойові дії в Північній Африці. Вступ у війну США. Перл-Харбор. Бойові дії на Тихому океані. Створення антигітлерівської коаліції. Корінний перелом у війні: Сталінградська битва, битва під Ель-Аламейном, бій біля атолу Мідуей. Особливості окупаційного режиму та Руху Опору на окупованих територіях. Голокост. Поразка німецьких військ на Орловсько-Курській дузі, «битва за Дніпро» —  завершення корінного перелому на радянсько-німецькому фронті. Поразка німецьких та італійських військ у Тунісі. Висадка англо-американських військ в Італії. Перебіг бойових дій у Тихому океані. Зміни у світі внаслідок Другої світової війни. Політичні, економічні та соціальні наслідки Другої світової війни для народів світу. Мирні договори з колишніми союзниками Німеччини. Сан-Франциська конференція. Створення ООН. Нюрнберзький та Токійський процеси над воєнними злочинцями.

Тема 9 США та Канада. Країни Західної Європи. 
Основні тенденції розвитку країн Заходу у другій половині ХХ ― на початку ХХІ ст.  Добробут для всіх. Консервативна революція. Становлення постіндустріального суспільства. Інтеграційні процеси. Європейський Союз. Утвердження США як провідної країни повоєнного біполярного світу. Президентство Г. Трумена та Д. Ейзенхауера. Масовий  демократичний та антивоєнний рухи. Мартін Лютер Кінг. Внутрішня та зовнішня політика адміністрацій Дж. Кеннеді, Л. Джонсона, Р. Ніксона. «Уотергейтський скандал». США наприкінці ХХ ― на початку ХХІ ст. Рейганоміка. «Нова економічна філософія» Б. Клінтона. Внутрішньо- та зовнішньополітичні пріоритети американських президентів початку ХХІ ст. Канада. Внутрішньо- і зовнішньополітичний курс урядів. Утвердження незалежності. Конституційна реформа 1982 р. Проблема Квебеку. Німеччина. Створення ФРН і НДР. Німецьке «економічне диво». Об’єднання Німеччини.  Роль Німеччини на сучасному етапі. Велика Британія. «Хвора людина Європи». Внутрішня і зовнішня політика лейбористських та консервативних урядів.  Тетчеризм. Країна на сучасному етапі. Франція. Соціально-економічний та політичний розвиток Четвертої Республіки. Становлення П’ятої Республіки. Ш. де Голль. Травневі події 1968 р. Франція наприкінці ХХ ― на початку ХХІ ст. Італія. Проголошення республіки. Італійське «економічне диво». Боротьба з мафією. Соціально- економічний і політичний розвиток країни наприкінці ХХ ― на початку ХХІ ст. 

Тема 10 Країни Центральної та Східної Європи у другій половині ХХ ст.  
Наслідки Другої світової війни. Відбудова економіки. Завершення епохи Сталіна. «Хрущовська відлига». Криза радянської моделі розвитку. «Перебудова» та розпад СРСР (1985―1991 рр.). Росія та нові незалежні держави. Становлення прорадянських режимів у Польщі, Угорщині, Болгарії, Румунії, Чехословаччині, Югославії. Утворення системи світового соціалізму. Кризові явища 60―80-х рр. ХХ ст. Демократичні революції, особливості їх здійснення. Політичні, економічні та соціальні трансформації посткомуністичного суспільства. Роль країн Центральної та Східної Європи в сучасних міжнародних відносинах.

Тема 11 Розвиток провідних країни Азії, Африки та Латинської Америки
Розпад світової колоніальної системи. Етапи деколонізації. Шляхи розвитку незалежних держав. Нові індустріальні країни. 
Японія. Повоєнне реформування країни. Японське «економічне диво». Внутрішня та зовнішня політика.
Китай. Завершення громадянської війни. Проголошення КНР. Соціально-економічні експерименти китайських 
комуністів. Культ особи Мао Цзедуна. Реформування економіки Китаю наприкінці ХХ — на початку ХХІ ст. 
Південна Азія. Перемога народів Індії в боротьбі за незалежність. Розвиток Індії у другій половині ХХ —  на початку ХХІ ст.
Країни Близького та Середнього Сходу, Африки. Утворення держави Ізраїль. Близькосхідна проблема та шляхи її врегулювання. Ісламська революція в Ірані. «Арабська весна».
Здобуття незалежності народами Африки. Крах апартеїду на Півдні Африки. Африка на сучасному етапі розвитку.
Латинська Америка. Особливості соціально-економічного та політичного розвитку країн регіону в повоєнний час. Революції і диктаторські режими.

Тема 12 Міжнародні відносини у другій половині ХХ ― на початку ХХІ ст. 
Виникнення, розгортання, основні етапи «холодної війни». Міжнародні кризи і конфлікти в 40―80-х рр. ХХ ст. Світ наприкінці ХХ ― на початку ХХІ ст. Спроба Росії зламати систему міжнародних відносин, що склалася після «холодної війни». Міжнародний тероризм.

Тема 13 Розвиток культури (1945 р. ― початок ХХІ ст.). 
Основні напрямки науково-технічної революції в другій половині ХХ ст. та їх вплив на життя пересічного громадянина. Наукові відкриття, поява нових галузей науки, високих технологій, інтеграція науки і виробництва. Зміни в соціальній структурі суспільства, якості життя людей провідних країн світу та країн, що розвиваються. Становлення постіндустріального 
(інформаційного) суспільства. Основні тенденції і течії розвитку 
літератури, образотворчого мистецтва, архітектури, музики, театру, кіно й спорту 

ТЕМИ СЕМІНАРСЬКИХ ЗАНЯТЬ
№
з/п	Назва теми семінарського заняття	Кількість
годин	
1.			
2.			
3.			

ТЕМИ ПРАКТИЧНИХ ЗАНЯТЬ
№
з/п	Назва теми практичного заняття	Кількість
годин	
1.			
2.			
3.			

ТЕМИ ЛАБОРАТОРНИХ ЗАНЯТЬ
№
з/п	Назва теми лабораторного заняття	Кількість
годин	
1.			
2.			
3.			

ІНДИВІДУАЛЬНІ ЗАНЯТТЯ
№
з/п	Назва теми індивідуального заняття	Кількість
годин	
1.			
2.			
3.			

5. МЕТОДИ НАВЧАННЯ

За джерелом сприймання 
і передачі інформації	- словесні: розповідь, пояснення, бесіда, лекція, інструктаж, робота з книгою;
- наочні: ілюстрації, демонстрації, спостереження;
- практичні: вправи (усні, письмові, графічні), реферати, доповіді.	
За типом (характером) пізнавальної діяльності	- пояснювально-ілюстративні;
- проблемно-пошукові;
- дослідницькі;
- творчі.	
За певним спрямуванням – методи стимулювання інтересу	- пізнавальні ігри;
- навчальні дискусії;
- аналіз життєвих ситуацій;
- створення ситуації емоційно-моральних переживань;
- створення ситуації пізнавальної новизни.	
За певним спрямуванням – методи стимулювання відповідальності	- переконання в значущості навчання;
- чітке висунення навчальних вимог;
- заохочення в навчанні;
- засудження недоліків у навчанні.	
За способом взаємодії в освітньому процесі	- інтерактивні: робота в групах, мозкова атака, рольова гра, ситуаційний аналіз, мікрофон, коло ідей тощо.	
За ступенем управління навчальною діяльністю	- робота під безпосереднім керівництвом викладача на занятті;
- самостійна робота з різними інформаційними джерелами;
- самостійна підготовка презентацій;
- написання рефератів під керівництвом викладача тощо.	
За призначенням – методи контролю	- поточний контроль (усний, письмовий);
- проміжний (модульний): модульні контрольні роботи, індивідуальні творчі завдання;
- підсумковий: семестровий контроль, екзамен, кваліфікаційний екзамен.	

6. МЕТОДИ КОНТРОЛЮ
	__Усне опитування. Тематичні контрольні письмові роботи__

ТАБЛИЦЯ ВІДПОВІДНОСТІ РЕЗУЛЬТАТІВ КОНТРОЛЮ ЗНАНЬ СТУДЕНТІВ ІЗ ЗАГАЛЬНООСВІТНІХ ПРЕДМЕТІВ ЗА РІЗНИМИ ШКАЛАМИ

Оцінка за 4-бальною шкалою	Оцінка за 12-бальною шкалою	
5 - «відмінно»	12-10	
4 – «добре»	9-7	
3 – «задовільно»	6-4	
2 – «незадовільно»	3-1	

7. КРИТЕРІЇ ОЦІНЮВАННЯ РЕЗУЛЬТАТІВ НАВЧАННЯ

Рівні навчальних досягнень	Бали	Вимоги до знань, умінь і навичок студентів	
I. Початковий	1	Студенти розрізняють об'єкти вивчення.	
	2	Студенті відтворюють незначну частину навчального матеріалу, мають нечіткі уявлення про об'єкт вивчення.	
	3	Студенти відтворюють частину навчального матеріалу; з допомогою за викладача виконують елементарні завдання. 	
II. Середній	4	Студенти за допомогою викладача відтворюють основний навчальний матеріал, можуть повторити за зразком певну операцію, дію.	
	5	Студенти відтворюють основний навчальний матеріал, здатні з помилками й неточностями дати визначення понять, сформулювати правило.	
	6	Студенти виявляють знання й розуміння основних положень навчального матеріалу. Відповіді їх правильні, але недостатньо осмислені. Вміють застосовувати знання при виконанні завдань за зразком.	
Рівні навчальних досягнень	Бали	Вимоги до знань, умінь і навичок студентів	
III. Достатній	7	Студенти правильно відтворюють навчальний матеріал, знають основоположні теорії і факти, вміють наводити окремі власні приклади на підтвердження певних думок, частково контролюють власні навчальні дії.	
	8	Знання студентів є достатніми. Студенти застосовують вивчений матеріал у стандартних ситуаціях, намагаються аналізувати, встановлювати найсуттєвіші зв'язки і залежність між явищами, фактами, робити висновки, загалом контролюють власну діяльність. Відповіді їх логічні, хоч і мають неточності.	
	9	Студенти добре володіють вивченим матеріалом, застосовують знання в стандартних ситуаціях, уміють аналізувати й систематизувати інформацію, використовують загальновідомі докази із самостійною і правильною аргументацією.	
IV. Високий	10	Студенти мають повні, глибокі знання, здатні використовувати їх у практичній діяльності, робити висновки, узагальнення.	
	11	Студенти мають гнучкі знання в межах вимог навчальних програм, аргументовано використовують їх у різних ситуаціях, уміють знаходити інформацію та аналізувати її, ставити і розв'язувати проблеми.	
	12	Студенти мають системні, міцні знання в обсязі та в межах вимог навчальних програм, усвідомлено використовують їх у стандартних та нестандартних ситуаціях. Уміють самостійно аналізувати, оцінювати, узагальнювати опанований матеріал, самостійно користуватися джерелами інформації, приймати рішення.	

8. МЕТОДИЧНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ

1.	Навчальна програма.
2.	Робоча навчальна програма.
3.	Конспект лекцій
4.	Контролюючий матеріал

9. РЕКОМЕНДОВАНА ЛІТЕРАТУРА

Основна
1.	Гісем О. Всесвітня історія. 10 клас.  – Х.:  Ранок, 2018.
2.	Ладиченко Т. В. Всесвітня історія. 10 клас. – К.: Генеза., 2018. 
3.	Полянський П. Всесвітня історія. 10 клас. – К.: Грамота., 2018.

Додаткова
1. Гісем О.В., Мартинюк О.О. Всесвітня історія (методичний посібник), 11 кл. – Ранок, 2005.
2. Полянський П.Б. Всесвітня історія 1901-1945 рр. (посібник) 10 кл. - Ґенеза, 2002.
3. Бердичевський  Я.М., Ладиченко Т.В. Всесвітня історія 1914-1939 рр. (посібник) 10 кл. - Прем’єр, 2002.
4. Ніколенко К.І., Муценко М.П. Тестові завдання зі всесвітньої історії – Грамота, 2008.
5. Всесвітня історія. Тести, 6-11 кл. (за ред. Л. Мисик) – Академія, 2007

Інтернет-ресурси

http://anrai.ru/page/index.htm - Всесвітня історія. Нові часи.
http://www.britannica.com - Он-лвайн енциклопедія «Британіка»
https://uk.wikipedia.org – Українська Вікіпедія
http://history.vn.ua – Книги та підручники з всесвітньої історії
http://prostir.museum/ua/posts/type/news - Музейний простір України